![]() |
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z
greixnom masculí |
![]() Educació Química - EduQ (2008) Freqüència: 42 Els resultats d’aquest en les mostres de salmó donen resultats intercalats entre el greix subcutani i el greix de l’espina, per tant, per afirmar que hi ha una quantitat més elevada de metalls en un d’aquests dos greixos, hauríem de realitzar més mostres. |
![]() Educació Química - EduQ (2008) Freqüència: 42 Amb tot, podem dir que la retenció de zinc no presenta cap diferenciació entre el greix subcutani i el greix espinal, ja que és present en tots dos casos. |
![]() Educació Química - EduQ (2008) Freqüència: 42 En una etiqueta de producte alimentari, hi ha sobretot dos aspectes interessants: la composició (ingredients), amb indicació dels additius; i la composició nutricional, amb expressió del valor energètic, la proporció d’hidrats de carboni, greixos, proteïnes i altres nutrients. |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Per tal d’eliminar el greix d’una superfície o del cos ens calen unes substàncies que facin de pont entre dos líquids que no es dissolen entre ells: l’aigua i els olis. |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Així per exemple, el bacallà de l’Àrtic pot presentar concentracions de policlorobifenils (retardant de flama) en el greix fins a sis vegades més elevades que les que presenta el plàncton que consumeix (BorjÅ, 2001). |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 D EMULSIÓ: dispersió col·loïdal entre dos líquids no miscibles, com el greix i l’aigua en la llet, les maioneses, que són gotes d’oli disperses en aigua, etc. |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Què passa quan intentem barrejar l’aigua amb un greix com l’oli? |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Els autors proposen un conjunt d’activitats pràctiques atractives i didàctiques que van donant a conèixer l’acció específica dels agents netejadors d’ús més freqüent per treure taques de greix, taques acolorides o taques produïdes per la calç de l’aigua. |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Les taques de greix: quan suem o bé estem en contacte amb aliments, podem tacar-nos amb substàncies greixoses d’orígens diferents. |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Necessitem, doncs, l’ajuda de tensioactius que facin de pont entre l’aigua i el greix. |
![]() Educació Química - EduQ (2009) Freqüència: 42 Un agent netejador per a cada cosa que ens embruta Les taques de greix i l'acció tensioactiva Per tal d'eliminar el greix d'una superfície o del cos ens calen unes substàncies que facin de pont entre dos líquids que no es dissolen entre ells: l'aigua i els olis. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 Consegüentment, les entitats científiques o sanitàries de referència en salut cardiovascular o en nutrició humana i dietètica aconsellen el fet de disminuir el percentatge d'energia que actualment aporta aquest tipus de greix a la dieta habitual. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 Per tal de fabricar aquest tipus de productes, s'utilitzen peces de magre i de greix que, una vegada picades, es barregen amb sal, amb sucres, amb sals nitrificants i amb espècies, són embotides en tripes, artificials o naturals, i són sotmeses a un procés de fermentació i de maduració. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 Visualment, s’aprecien altres zones, a 5.800-5.675 cm–1 i a prop dels 8.277 cm–1, relacionades amb el greix (Cozzolino i Murray, 2002; Conzen, 2006). |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 El contingut de proteïnes, de greix i de teixit conjuntiu varia segons les peces que es destinen als diferents tipus de preparació, com ara per fregir, per coure, per fer a la graella o a la planxa. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 Més del 2 % del greix és fàcilment visible. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 La majoria de les peces de carn fresca conté menys d'un 10 % de greix (vegeu, a la taula 5, la carn de porc). |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 La carn fresca conté entre 40 i 75 mg de colesterol per cada 100 g, un valor quepràcticamentnodepèndelcontingut de greix. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 La composició pot ser diferent de la d'un tros de carn i el contingut en greix pot variar entre l'1 i el 35 %; a més, el greix sempre és visible. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 La carn precuinada i picada i el greix es refrigeren fins als 40º C, aproximadament. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 La Directiva 2001/101/CE de la Unió Europea defineix la carn com la part del múscul, com els teixits adherents, amb un contingut variable de greix. |
![]() TECA - Tecnologia i Ciència dels Aliments (2010) Freqüència: 24 El greix proporciona el 13,5 % de l'energia total de la carn. |
![]() Revista de la Societat Catalana de Química (2004) Freqüència: 19 Per la primera reacció els éssers vivents consumim sucres (representats aquí per la glucosa, C6H12O6) i greixos, que, per la respiració, s’oxiden donant diòxid de carboni i vapor d’aigua, que expulsem en la respiració. |
![]() Revista de la Societat Catalana de Química (2004) Freqüència: 19 També som conscients que aquest procés dóna lloc a molts productes força coneguts d’àmplia aplicabilitat, com per exemple els polímers lineals (poliamides, Nylon, Kevlar) o els ramificats (polièsters, glicogen), les poliolefines (polietilè, raió, Dracon) o els poliorganosiloxans (olis, pastes, greixos i elastòmers de silicones). |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1913) Freqüència: 111 Tota la pell del cos sembla forrada de quantitat de greix dens, cosa que li dóna un aspecte de notable gruixaria. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1913) Freqüència: 111 Res té d'estrany que dit subjecte, nan de braços i cames, pogués dedicar-se a un ofici que exigeix molta força, puix precisament les criatures acondroplàsiques tenen ja muscles dobles i, al créixer i perdre el greix, aumenta son teixit muscular. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1915) Freqüència: 111 Per això se m'ha ocorregut, abans de fer la punció, explorar la quantitat de greix que hi ha sota la pell, i revisar-la per a veure quin gruix fa (fig. 6.a). |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 Karr alimentava el seu animal de prova amb una barreja de clorur sòdic, lactat càlcic, citrat magnèsic, citrat de ferro i una petita quantitat de solució iodo-iodurada, i amb una barreja de segó o caseïna pura, sucre, greix i cendra d'ossos. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 En el període principal es donava una mica menys de greix i una mica mes d'arròs que en el preperíode, porquè durant aquest l'excrement no era prou consistent, degut al gran contingut de greix. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 Com que, per l'absorció completa de l'alimentació, eren ingressades suficients quantitats de greix i hidrats de carbon en relació amb el pes de l'animal, i com que l'animal no augmentava de pes en el curs de l'alimentació avitaminòsica, ans al contrari disminuïa contínuament; els hidrats de carbon i el greix dels aliments devien haver estat cremats. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 Demés, devien haver estat atacats el greix i els hidrats de carbon del primitiu contingut del cos, perquè l'animal havia sofert una considerable pèrdua de pes en aquell període lliure de vitamines en el qual hi havia aproximadament equilibri de nitrogen. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 De tot això es dedueix que, o bé el greix i els hidrats de carbon deuen ésser cremats, amb augment del consum d'oxigen, o be la destrucció es fa d'una manera desacostumada, com ja abans fou indicat per a la destrucció de nitrogen. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 El primitiu contingut de greix i hidrats de carbon dels teixits és consumit en gran escala. |
![]() Treballs de la Societat Catalana de Biologia (1922) Freqüència: 111 Aproximadament, tres quartes parts de la pèrdua total de pes s'han d'atribuir a la desaparició de greix, i també d'hidrats de carbon, perquè no hi ha motiu per a acceptar un empobriment extraordinari d'aigua. |
![]() |
Institut d'Estudis Catalans. Carrer del Carme 47. 08001 Barcelona.
Telèfon +34 932 701 620. informacio@iec.cat - Informació legal
2022
Aquesta obra està subjecta a una llicència de Reconeixement-NoComercial-CompartirIgual 4.0 Internacional de Creative Commons